A napokban volt 70 éve annak, hogy egy testvérpár megalkotta a zsidó állam egységes címerét.
“Az volt a célunk, hogy modern szimbólumot hozzunk létre és hanyagoljuk a hagyományos formát. Az olajágat azért választottuk, mert az fejezi ki a legjobban az Izrael népe közötti szeretetet és békét” – magyarázták művüket a Samir testvérek. Maxim és Gavriel Samir mellett közel félezer pályaműből választottak, meglehetősen hosszas procedúra után a döntéshozók.
1948-ban, két nappal Izrael kikiáltása előtt döbbentek rá a cionista mozgalom vezetői, hogy még nem döntöttek hivatalosan a születendő állam nevéről. Mint ismeretes, végül az Izrael megnevezést választották, mely olyan versenytársakon kerekedett felül, mint Júdea vagy Cion. A zászló és a címer kérdését sem kapkodták el: három héttel a függetlenség kikiáltása után hirdettek pályázatot a nemzeti szimbólumokról.
Az ideiglenes kormány nem sok megkötéssel élt a pályamunkákat illetően. Azt várták csak el, hogy az égszínkék és a fehér színt mindenképpen használják, de megengedett volt további színek alkalmazása is. A címerrel kapcsolatban a menóra és hét csillag megjelenítését javasolták, de közölték azt is, hogy nyitottak más ötletek elfogadására, ahogy fenntartották a jogot arra is, hogy eredménytelennek nyilvánítsák a kiírást, ha egy terv sem nyeri el a döntőbizottság tetszését.
![](https://i0.wp.com/neokohn.hu/files/2019/02/cimerShalom.jpg?resize=625%2C796&ssl=1)
A Sámir testvérek áttanulmányozták a világ összes országának címerét és felfigyeltek rá, hogy sehol sem alkalmaznak mécsestartót, egy Dávid-csillaghoz hasonló formára azonban ráakadtak az egyik ország címerében. A pajzs formát azért választották, mert ez a címerek legelterjedtebb alakja szerte a világon.
Bár a versenyt megnyerték, a bíráló bizottság arra kérte a Sámir testvéreket, hogy némileg módosítsák munkájukat: adják hozzá az “Izrael” feliratot és a modern formájú menóra helyett a Rómában álló Titusz-féle diadalíven ábrázolt menórát használják. Ezen kívül nem ragaszkodtak a hét csillag feltüntetéséhez. A végleges változatot, melyet a bizottság egyhangúlag elfogadott, éppen 70 évvel ezelőtt, 1949. február 10-én mutatták be.
![](https://i0.wp.com/neokohn.hu/files/2019/02/Capture_nkixiz.jpg?resize=683%2C427&ssl=1)
Néhány hónappal később a tervezők dombormű formájában tárták a nagyközönség elé a munkájukat, mely rengeteg dicséretet és kritikát kapott. Sokan azért fejezték ki nemtetszésüket, mert a menóra a zsidó nép legyőzését és a jeruzsálemi Szentély elpusztítását ünneplő diadalíven használt alakban jelenik meg, mely ráadásul eltér a Tórában leírt formától. “Úgy tűnik, idegen hatások befolyásolták [a tervezést], és a forma nem követi a Szentírásban leírtakat” – mondta Chájim Hálévi Herzog, Izrael főrabbija.